Denne mannen levde i Trøndelag i steinalderen
For 4000 år siden døde en 25 år gammel mann på øya Hitra. Nå har han fått nytt liv på Vitenskapsmuseet.
For 4000 år siden døde en 25 år gammel mann på øya Hitra. Nå har han fått nytt liv på Vitenskapsmuseet.
Biskopens menn plyndret kongens borg. Så kastet de en død mann i brønnen for å forgifte den. Nå vet vi mer om den døde.
Dateringer viser at skipsgrava på Leka i Trøndelag er fra før vikingtida. Det gjør den til Skandinavias eldste kjente skipsgrav.
En etterforskningshistorie fra det trønderske eplemiljøet.
Funn av et gjerde peker mot at Tiller i Trondheim var i begivenhetenes sentrum under store samfunnsomveltninger på 500-tallet.
Da arkeologene for litt siden hadde en utgraving på Vinjeøra sør i Trøndelag, gjorde de et overraskende funn de lenge har drømt om.
– Jubelen stod i taket da den første skipsnaglen ble funnet, sier arkeolog Geir Grønnesby ved Vitenskapsmuseet på NTNU.
Du er sannsynligvis litt neandertaler. Kom på slektstreff på Vitenskapsmuseet.
Det er ikke daglig kost å oppdage et tresifret antall nye insekter og edderkoppdyr. Flest nye oppdagelser var det av typen sviknott.
– Eksepsjonelt funn, sier arkeolog Birgit Maixner ved NTNU Vitenskapsmuseet.
De norrøne bosetterne på Grønland eksporterte elfenben til Kyiv i middelalderen.
Norske fjell er full av tidskapsler: Tusenvis av år med menneskelig og økologisk historie er bevart i snøfonnene. Nå smelter denne kunnskapen vekk, med mindre vi tar grep.
Den lille stingsilda kan gi svar på et av evolusjonens store spørsmål. Et ERC Grant støtter arbeidet med over 6 millioner.
– Å finne broderte tekstiler fra vikingtid er så unikt at du nesten ikke tror det er sant, sier arkeolog Ruth Iren Øien ved NTNU Vitenskapsmuseet.
Den splitter nye arten av gullveps ble avslørt av sitt eget språk.
Dette er antakelig den mest interessante historien du har lest om puter.
Undersøkelser med georadar har avdekket spennende arkeologiske funn fra vikingtida og tidligere i Nordland.
Hun ble lagt i et gravkammer og fikk flere hundre miniatyrperler med seg på sin siste ferd. Hvem var kvinnen som ble gravlagt ved Valsøyfjord for over 1000 år siden?
Det er over tusen år siden noen holdt i dette sverdet. Men hvorfor ble det lagt på venstre siden i graven?
Historien om den ene gangen kokegroper har fått en arkeolog til å kjenne seg (litt) som Indiana Jones.
Sju år, studier av et utall billepeniser, og mange timer på kne i strandkanten. Dette er fortellingen om all forskning som må til før en ny art kan få sitt navn.
En sjelden gang opplever forskere et såkalt eureka-øyeblikk. Situasjoner hvor fakta plutselig danner mønster, og de ser sammenhenger ingen før har sett.
To mennesker dør med omkring hundre års mellomrom. Likevel begraves de sammen. Hvorfor? – Et fryktelig spennende funn, sier arkeolog Raymond Sauvage.
Elgen foretrekker å beite på løvtrærne. Da overtar bartrærne. Det påvirker artsmangfoldet i skogen. Forsker mener forvaltningen ikke er god nok.
– Et svært sjeldent og interessant funn, sier arkeolog Raymond Sauvage ved NTNU Vitenskapsmuseet.
– Slike kjeler ble importert fra Romerriket, og vitner om at vi befinner oss i et område med status og rikdom under romertiden, sier arkeolog Merete Moe Henriksen.